![](https://www.cenzolovka.rs/wp-content/uploads/2017/07/Radomir_Nikolic_Kragujevac_Cenzolovka_Miki_Jevtovic_1.jpg)
Gradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić (Foto: Miki Jevtović)
Budžetom za 2019. godinu Grad Kragujevac je za lokalne medije izdvojio 45 miliona dinara. Ovaj novac namenjen je za „ostvarivanje i unapređivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja“ i podeljen je u dve kategorije. Za subvencije javnim nefinansijskim preduzećima i organizacijama, (budžetska linija 451) namenjeno je 37 miliona, dok će osam miliona biti raspoređeno na osnovu „usluga po ugovoru“.
Upućenima u tajne kragujevačkog budžeta jasno je da će u ovom gradu biti nastavljena praksa da najveći deo novca iz Gradske uprave ide Radio-televiziji Kragujevac. Svih prethodnih godina novac koji je išao po budžetskoj liniji 451 uplaćivan je isključivo na račun te televizije.
Kragujevačke novine, jedini nedeljnik u gradu, opstaju samo zahvaljujući činjenici da novinari u njima volontiraju, jer duže od godinu dana nisu dobili plate. Mesečno prime od 5.000 do 8.000 dinara, koliko se prikupi od reklama
Kragujevački novinari, njih dvadeset četvoro, pred raspravu o budžetu reagovali su pismom, u kome traže od odbornika da se „suprotstave samovolji gradonačelnika Radomira Nikolića“ (videti okvir), koji i dalje krši zakon tako što nikad nije sproveo konkurs za projektno sufinansiranje medija, te tako nijedan kragujevački medij od Grada nije dobio ni dinar.
Pritisak je ovog puta, izgleda, imao nekog efekta: gradonačelnik Nikolić je iznenadio sve izjavom da će grad prvi put naredne godine organizovati konkurs za projektno sufinansiranje medija.
Gradska uprava u Kragujevcu je, inače, ove godine otišla korak dalje u svojoj netransparentnosti, pa je pokušala da budžet sakrije od građana Kragujevca. Budžet je na uvid javnosti postavljen na sajtu Grada i na oglasnim tablama u petak, 7. decembra, u popodnevnim časovima, da bi već u ponedeljak, 10. decembra, u 10 časova sa njih skinut. Građani – oni retki koji su uspeli da vide budžet – imali su toliko vremena da se s njim upoznaju i da dostave svoje predloge i sugestije.
Po svemu sudeći, eksperiment je uspeo, jer Gradskoj upravi nije dostavljen nijedan predlog. Time je i okončana javna rasprava o budžetu za 2019. godinu, da bi on bio i usvojen na jučerašnjoj sednici Skupštine grada, posle sat vremena žestoke odborničke rasprave.
[povezaneprice]300 miliona za RTK
Od 2014. godine Kragujevac je iz gradske kase na račun RTK-a uplatio gotovo 300 miliona dinara. Iznos od 43 miliona uplaćen je iz budžeta za 2014. godinu, kada još uvek nije uvedeno projektno sufinansiranje medija, tako da je taj novac ovoj televiziji uplaćen kao javnom preduzeću u vlasništvu Grada. Sve ostale uplate bile su van konkursa za sufinansiranje medijskih sadržaja, a uplaćivane su RTK-u čak i kada je ta televizija bila u privatnom vlasništvu.
Tako je RTK-u u 2015. godini uplaćeno 45 miliona dinara. Novac je budžetom opredeljen za celu godinu, iako se znalo da televizija mora da bude privatizovana do jula. Kada ju je, posle produžetka roka za privatizaciju, u oktobru 2015. kupio kruševački biznismen Radoica Milosavljević, ovoj televiziji uplaćeno je dodatnih 30 miliona dinara.
Gradski čelnici pravdali su se činjenicom da je rok za privatizaciju produžen i da je taj novac uplaćen zato što je televizija bila u vlasništvu Grada tri meseca duže. Gradsko veće je tada, bez rebalansa budžeta, 45 miliona dinara, koliko je bilo dovoljno za godišnje finansiranje televizije, pretvorilo u polugodišnji budžet, a ovakvu odluku podržali su i odbornici na sednici Skupštine grada.
U okviru istraživanja „Javni novac za javni interes“, koje su sproveli BIRN, NUNS i Slavko Ćuruvija fondacija, otkriveno je da je novac za isplatu sudskih troškova i penala uziman i sa budžetskih linija namenjenih predškolskom, osnovnom i srednjoškolskom obrazovanju
Ovome treba dodati i 17,5 miliona koje je Grad uplatio na ime navodnih dugovanja prema televiziji iz perioda kada je ona još bila u vlasništvu Grada.
Naredna, 2016. godina protekla je bez novca iz gradske kase, jer je televizija bila u privatnom vlasništvu, da bi u 2017. sve to višestruko bilo nadoknađeno. Osim 27,5 miliona, koje je ova televizija dobila na ime subvencija, Grad je pokrio i dugovanja koja su, posle raskida privatizacije, ostala iza bivšeg vlasnika Radoice Milosavljevića. Tako je Grad na osnovu sudskih presuda, u korist zaposlenih koji su tužili televiziju zbog 12 zaostalih zarada, platio 109,9 miliona dinara.
U okviru istraživanja „Javni novac za javni interes“, koje su sproveli BIRN, NUNS i Slavko Ćuruvija fondacija, otkriveno je da je novac za isplatu sudskih troškova i penala uziman i sa budžetskih linija namenjenih predškolskom, osnovnom i srednjoškolskom obrazovanju. Navodi se i da je televiziji isplaćivan veći iznos nego što je bilo predviđeno programom raspodele sredstava za finansiranje razvoja informisanja u gradu.
Isti trend nastavljen je i tokom 2018. godine, kada je ovoj televiziji iz budžeta, a na ime subvencija, isplaćeno 26 miliona dinara, koji su budžetom bili predviđeni za konkursno finansiranje medija. Da li je novac ovoj televiziji isplaćivan i sa drugih budžetskih linija još uvek se ne zna, jer niko iz Gradske uprave nije odgovorio na naša pitanja.
Radio-televizija Kragujevac će, izgleda, i u 2019. godini ostati u vlasništvu Grada, iako je rok od šest meseci, na koliko je Grad posle raskida privatizacije preuzeo osnivačka prava, istekao još u januaru 2018. godine.
Ministarstvo privrede je stavilo ovu televiziju na spisak preduzeća koja treba da budu privatizovana, ali u ovom ministarstvu nisu mogli da nam odgovore kada će taj proces i zvanično biti završen. Dok se to ne desi, funkcionisanje RTK-a finansiraće građani Kragujevca.
ŽETON NOVINARI
Potpuno ignorisanje svih medija, osim Radio-televizije Kragujevac, nastavio je i gradonačelnik Radomir Nikolić, koji od početka mandata daje izjave i gostuje isključivo na ovoj televiziji.
U poslednjem gostovanju, u emisiji „Epicentar“, Nikolić je naveo da protiv njega pojedini mediji u gradu vode negativnu kampanju, jer očekuju da im se da novac, kako bi izveštavali o radu gradske vlasti u pozitivnom tonu. Takve novinare gradonačelnik Nikolić nazvao je žeton novinarima, koji „očekuju da im date neki dinar, kako bi o vama lepo pisali, a da bi vas izazvali, onda pišu loše o vama, to se objavljuje, i što vi manje reagujete, to oni lošije pišu i čekaju da počnete da im dajete novac“. Ovaj monolog gradonačelnik je završio rečima da mu „ne pada na pamet da nekom daje pare“. Povodom te izjave oglasila su se i novinarska udruženja koja su od Nikolića zatražila da se izvini novinarima za takvu uvredu. Izvinjenje je i ovoga puta izostalo.
0 – za sve ostale
Za sve to vreme Grad nije raspisivao konkurs za sufinansiranje medijskih sadržaja, pa ostali mediji u gradu nisu dobili ni dinar iz gradske kase. To se odrazilo i na broj medija u gradu, pa je tako prva privatna televizija u Srbiji – Kanal 9 – prvo prestala da emituje program, a zatim je i zvanično zatvorena.
Kragujevačke novine, jedini nedeljnik u gradu, opstaju samo zahvaljujući činjenici da novinari u njima volontiraju, jer duže od godinu dana nisu dobili plate. Mesečno prime od 5.000 do 8.000 dinara, koliko se prikupi od reklama, a odgovorni urednik Miroslav Jovanović je posle 40 godina rada u penziju otišao sa evidencije Nacionalne službe za zapošljavanje.
Zbog toga su kragujevački novinari spremili pismo za sve odbornike i odbornice Grada Kragujevca, u kom od njih traže da poštuju zakon i počnu da sufinansiraju projekte u oblasti javnog informisanja. Pismo je predato svim odbornicima na jučerašnjoj (20. decembar) sednici Skupštine grada, posle čega je stiglo obećanje gradonačelnika da će ipak raspisati medijski konkurs.
NOVINARI ODBORNICIMA: SUPROTSTAVITE SE SAMOVOLJI GRADONAČELNIKA
Kragujevački novinari su se pred zasedanje Skupštine grada odbornicima obratili pismom koje u celini prenosimo:
Poštovane odbornice i odbornici,
Mi dole potpisani novinari tražimo od vas da se suprotstavite samovolji gradonačelnika Kragujevca g. Radomira Nikolića i da se – ispoljavajući svoj lični integritet – ogradite od njegove autistične politike i njegovog nerazumevanja medija kao nosilaca reagovanja na dobre i loše strane javnih politika.
Tražimo od vas da počnete da sufinansirate projekte u oblasti javnog informisanja, odnosno da postupate u skladu sa ZAKONOM države Srbije koji Grad Kragujevac obavezuje na raspisivanje Konkursa za sufinansiranje javnog interesa u medijima. Tražimo od vas da definišete u budžetu sredstva namenjena za raspisivanje Konkursa za sufinansiranje javnog interesa u medijima i da obavežete izvršnu vlast da, BEZ IZGOVORA, to i učini, odnosno, da tražite njenu odgovornost ukoliko i četvrtu godinu zaredom ne sprovede Zakon samo zato što animozitetnom Gradonačelniku „ne pada na pamet da daje pare“.
Tražimo od vas da se setite medijske istorije grada Kragujevca koja datira od „Novina serbskih“, da uvažite činjenicu da u Kragujevcu i sada, već deset godina, UZ SVE MATERIJALNO BEZNAĐE, funkcionišu lokalne kragujevačke novine, više radio-stanica koje godinama emituju dvadesetčetvoročasovni program koji sadrži i informacije o Kragujevcu; informativni portali koji svakodnevno donose informacije o aktivnostima u gradu Kragujevcu, uključujući i aktivnosti lokalne samouprave, dopisništva medija čija su sedišta izvan Kragujevca u kojima rade novinari koji su, takođe, na rubu materijalne egzistencije Ako vam se, kao i Gradonačelniku Kragujevca, učini da su kragujevački mediji loši, slobodno napravite poređenje sa kvalitetom „Pinka“, „Hepija“ i „Informera“ koji uživaju neupitnu podršku (uključujući i finansijsku) Predsednika Republike i državne uprave Srbije i izvucite zaključke sami.
Tražimo od vas da prepoznate da se svima nama, ili većini nas, obraćate mnogo puta, kada obavljate svoje javne funkcije. Da prepoznate činjenicu da smo i mi vaši sugrađani koji imaju prava na ravnopravne finansijske uslove za rad sa kolegama iz Radio-televizije Kragujevac za koju godinama izdvajate novac sa različitih „linija“ budžeta, ne isključivo one linije budžeta predviđene za informisanje.
I na kraju tražimo od vas da budete odgovorni i kao stanovnici grada Kragujevca i kao njegovi javni poslenici, jer ovaj Grad će trajati i posle Gradonačelnika g. Radomira Nikolića, baš kao što će i vaš obraz biti deo vas i kada neko drugi postane Gradonačelnik i kada se smeni ne samo ova, nego i nekoliko narednih vlasti…
Ovaj tekst nastao je u okviru projekta „Javni novac za javni interes“, koji sprovode BIRN, NUNS i SĆF, a finansira Evropska unija. Stavovi izrečeni u ovom tekstu predstavljaju stavove autora i ne odslikavaju stavove EU.
Ај сад ви појасните како незаконито? Шта се дешава са фирмама код којих се поништи приватизација, испаре?
Не, него се налазе или у поновоном поступку приватизације (као РТК) или иду у стечај. Тако да наседате на глупости.
И друго, где је назвао градске новинаре „жетон новинарима“? Он јесте употребио тај израз али се ови сами препознали, а далеко од тога да су локалци ти који воде највећу кампању против њега. Јел сте ви чули некад за Блиц, Курир и ине?
А Крагујевачке, свака им част и на труди и наслеђу, али по ком основу они од оснивања троше државне паре??? Од кад су основани нису платили ниједан комунални рачун, све су им плаћали РТК и град…
Kad Radomir hoće nekom da novac on mu da. Svom direktoru u JP Urbanizam protiv kojeg je otvoren predmet u Agenciji za borbu protiv korupcije ( https://dveri.rs/kragujevac-propada-vlast-rasipa-novac-2) vidi se u Planu poslovanja tog preduzeća koji je na sednici 28.12.2018. po raznim osnovama dao je pare za Ugovore i restorane ukupno kolko za sve medije.