![](https://www.cenzolovka.rs/wp-content/uploads/2019/02/Zastita_licnih_podataka_Cenzolovka.jpg)
Predstavljanje istraživanja SHARE fondacije (foto: Jasmina Dobrilović / Cenzolovka)
Istraživanjem je obuhvaćeno 70 onlajn medija, među kojima su članovi organizacija osnivača Saveta za štampu, ali i najveći komercijalni mediji, odnosno oni čiji su sajtovi među najposećenijim.
Analizirana je njihova transparentnost kada je zaštita podataka o ličnosti u pitanju, politika takozvanih „kolačića“ na portalima, kao i način na koji ti mediji ostvaruju prihode.
Istraživanje pokazuje da čak 57,7 odsto zaposlenih u medijima nije prošlo neku vrstu obuke u vezi sa pravnim okvirom koji uređuje zaštitu podataka o ličnosti, dok je njih 38,5 odsto imalo neku vrstu obuke.
Analiza biznis modela tih medija pokazala je da su onlajn mediji u Srbiji u najvećem delu usmereni ka ostvarivanju profita, bez ulaganja mnogo truda u zaštitu prava korisnika, bez kojih taj profit ne bi bio moguć.
Kazne za kršenje zakona nisu male
Tanja Maksić iz Asocijacije onlajn medija (AOM) za Cenzolovku kaže da toj organizaciji svako može da se obrati i da im je želja da budu neka vrsta servisa kako bi pomogli medijima da se prilagode novom zakonu.
Ona savetuje medije da je bolje da konsultuju i pravnike za pomoć i da se pripreme, nego da se suočavaju sa kaznama koje nisu male.
Zakon proširuje prava građana u oblasti zaštite ličnih podataka, ali su bivši poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić i civilne organizacije ukazivali na mnoge manjkavosti koje bi mogle da dovedu u pitanje njegovu primenu u praksi.
„Gledajući iskustva iz Rumunije i Bugarske, sasvim je moguće da će država pokušati da izigra Zakon o zaštiti podataka o ličnosti. Ja se nadam da do toga neće doći. Jedna brana tome mogla bi da bude zapravo kancelarija poverenika, koja je najkompetentnija da kaže šta se ne sme objavljivati, a šta predstavlja novinarski izuzetak“, rekla je za Cenzolovku Tanja Maksić.
Veoma važno ko će biti novi poverenik
Jelena Vasić iz KRIK-a kaže da je njena redakcija i pre donošenja zakona lične podatke prikupljala na adekvatan način, te se u KRIK-u ništa bitnije neće promeniti jer su se i ranije ponašali odgovorno i svi podaci su pod enkripcijom.
„Tačno se zna šta će biti objavljeno i šta sme da bude objavljeno. Enkripcija podataka je postala naša svakodnevica. Novinari imaju obavezu da štite podatke.“
Posle odlaska Rodoljuba Šabića sa mesta poverenika za informacije i zaštitu podataka o ličnosti, Narodna skupština nije izabrala novog poverenika u zakonskom roku.
„S obzirom na to da u Srbiji ne postoji druga institucija koja ovo razume, osim poverenika, biće potreban izuzetan napor da se kod nas izradi praksa korišćenja novog zakona. Zato je veoma važno ko će biti novi poverenik, čiji je posao, između ostalog, da zaštiti građane“, rekla je Jelena Vasić na jučerašnjem predstavljanju vodiča.
Vodič za medije „Zaštita ličnih podataka i novinarski izuzetak“ izrađen je u okviru USAID projekta jačanja okruženja za održivost medija.
MEDIJI DA SE PRILAGODE NOVOM ZAKONU
Skupština Republike Srbije je u novembru 2018. usvojila Zakon o zaštiti podataka o ličnosti, koji bi trebalo da domaću regulativu uskladi sa Opštom uredbom Evropske unije o zaštiti podataka o ličnosti (GDPR). Novom zakonu, koji stupa na snagu u avgustu ove godine, moraju se prilagoditi i mediji.
Ostavljanje komentara je privremeno obustavljeno iz tehničkih razloga. Hvala na razumevanju.