![](https://www.cenzolovka.rs/wp-content/uploads/2020/10/phones-social-f-robin-worrall-unsplash.jpg)
Foto: Robin Worrall, Unsplash
Centar za slobodne izbore i demokratiju (CESID) i Propulsion predstavili su Inicijativu za novu medijsku i digitalnu pismenost.
Cilj toga, kako su naveli, jeste da se radi na podizanju medijske i digitalne pismenosti građana u Srbiji i na unapređivanju njihovih veština da se snalaze u složenom informativnom i informacionom prostoru.
Istraživanje je objedinjeno pod nazivom „Građani i mediji: konzumacija, navike i medijska pismenost“ i izvršeno u periodu od 10. do 28. novmebra 2019. godine.
Istraživanje je sprovedeno na reprezentativnom uzorku od 1.147 punoletna građana Srbije. Kao istraživački instrument je korišćen upitnik, koji se sastojao od 104 pitanja.
Prema ovom istraživanju, više od polovine građana, odnosno 56 odsto, reklo je da želi da se informiše sve dok to ne utiče na njihove svakodnevne obaveze, dok četvrtina smatra da uvek traga za informacijama o aktuelnim dešavanjima u zemlji i svetu.
Mlađi ispitanici nešto češće ne žele da se informišu u odnosu na ispitanike starije od 24 godine.
Najveći broj ispitanika informiše se preko društvenih mreža, ukupno 75 odsto njih je odgovorilo da se putem društvenih mreža informiše često ili redovno.
Čak 88 odsto građana mlađih od 23 godine informiše se redovno ili često preko društvenih mreža, a njih sedam odsto to čini povremeno ili retko, a pet odsto nikada.
Kada su zamoljeni da izdvoje samo jedan medij koji najviše koriste za potrebe informisanja, najveći procenat građana je odgovorio da su to internet portali i sajtovi i to čak 34 odsto.
Očekivano, mlađi ispitanici više koriste novije kanale za informisanje, pa 53 odsto ispitanika mlađih od 24 godine izdvaja društvene mreže, a 42 odsto Milenijalaca najviše koristi internet portale i sajtove.
Populacija starija od 54 godine, ipak, više koristi tradicionalne medije, pa čak 62 odsto njih izdvaja televiziju.
Urađena je i samoprocena ispitanika o sopstvenoj medijskoj i digitalnoj pismenosti. Prvi iznosi 0.68 (na skali od 0 – medijska nepismenost, do 1 – medijska pismenost) a drugi iznosi 0.73.
U oba slučaja možemo da govorimo o relativno visokim indeksima odnosno visokoj samopercepciji medijske i digitalne pismenosti.
Ove nalaze treba razumeti u kontekstu činjenice da se radi o percepciji koja može da uključi i socijalno poželjne odgovore, ali i u kontekstu uzorka koji je uključio građane od 12 do 60 godina (bez starije populacije).
Na pitanje da li koriste internet, čak 97 odsto ispitanika odgovorilo je pozitivno.
Više od devet desetina ispitanika odgovorilo je i da koristi različite aplikacije (Viber, WhatsApp, Telegram…) za komunikaciju i to 92 odsto, da poseduje smartfon 94 odsto, kao i da sa lakoćom pronalazi na internetu sve sadržaje koji ga zanimaju, takođe 92 odsto.
Velika većina građana poseduje i laptop ili desktop računar, ima sopstvenu email adresu i zna da pronađe sve aplikacije koje im mogu biti od koristi.
Čak 86 odsto građana ima otvoren nalog na nekoj društvenoj mreži.
Očekivano, rezultati istraživanja koja se odnose na pitanja privatnosti i sigurnosti na internetu su lošiji. Od skoro 60 odsto ispitanika, 58 odsto smatra kako zna da zaštiti lične podatke na internetu. Svega 28 odsto građana je upoznato sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti i Opštom uredbom o zaštiti podataka (GDPR).
Upitani da li razlikuju plaćeni od neplaćenog sadržaja, građani su odgovorili na sledeći način – 71 odsto njih smatra da je u stanju da napravi ovu razliku.
Više od dve trećine ispitanika je svesno na koji način društvene mreže rangiraju sadržaje koje im prikazuju i to 68 odsto i smatra da može da proceni ko ima korist od informacijia koje se nalaze u sadržajima koje prate (66 odsto).
Uređaji preko kojih najveći borj građana pristupa internetu su mobilni telefoni ili tableti. Više od četiri petine ispitanika je dalo ovakav odgovor, njih 82 odsto.
Građani najviše vremena u toku dana provode uz društvene mreže, ukupno 104 minuta, dok u proseku uz štampu provode svega 23 minuta.
Građani koji su učestvovali u istraživanju u proseku provode više vremena uz radio nego uz televiziju (81 minut provedenih uz radio stanice prema 77 minuta provedenih uz televiziju).
Nešto više od jednog časa dnevno građani provode prateći i internet portale i sajtove (67 minuta).
Sport se izdvaja kao tema koju građani najviše prate.
Ukupno 24 odsto ispitanika je reklo da ima najviše poverenja u neki od tradicionalnih medija (zbir odgovora radio+štampa+televizija).
Među njima se izdvaja televizija, u koju ima poverenje skoro petina ispitanika, tačnije 19 odsto.
U radio ima poverenja dva odsto ispitanika, dok je štampu izdvojilo tri odsto građana.
Pojedinačno, ipak, najveće poverenje građani ukazuju internet portalima i sajtovima (u koje najviše ima poverenja 24 odsto ispitanika).
Polovina građana nikada ili veoma retko obraća pažnju na izvore medijskih sadržaja (autore vesti, medij/agenciju koja ih je prva prenele). Ovaj rezultat predstavlja zbir 31 odsto građana koji veoma retko obraćaju pažnju na izvore informacija i 19 odsto onih koji to nikada ne čine.
Upitani da izdvoje neki konkretni izvor za koje su sigurni da su pouzdani i da nema potrebe da se proveravaju, čak 87 odsto građana je reklo da nema takvog izvora, te da ne postoje potpuno pouzdani izvori.
Trećina ispitanika nije u stanju da proceni ili ne zna da li u medijima ima negativnih sadržaja (propaganda 32 odsto, lažne vesti 31 odsto, dezinformacije 32 odsto, spinovanje 33 odsto).
Kod sva četiri navedena negativna sadržaja, najveći procenat ispitanika izdvaja Pink (propaganda 45 odsto), lažne vesti (34 odsto), spinovanje (33 odsto) i dezinformacije 40 odsto) kao medij na kome ih najlakše uočavaju.
Otprilike desetina ispitanika je davala odgovor da je to televizija uopšte. Tačno polovina ispitanih građana tvrdi da misli da ume da prepozna cyberbullying, odnosno zlostavljanje putem interneta (vređanje, pretnje i sl.), na društvenim mrežama, forumima, portalima i slično.
Većina građana, njih 64 odsto nikada nije doživljavala neprijatnosti prilikom komunikacije na internetu.
Zanimljivo je da žene natprosečno kažu da nisu doživljavale neprijatnosti u komunikaciji na internetu. Građani uglavnom izbegavaju internet sadržaje na internetu koji uključuju govor mržnje. Ukupno 71 odsto njih je reklo da na internetu izbegava takve sadržaje.
Kao socijalne mreže koje građani najviše koriste izdvajaju se Fejsbuk, Instagram i Jutjub.
Ukupno čak 60 odsto građana kaže da svakodnevno koristi Fejsbuk (46 odsto njih to čini više puta u toku dana, dok 14 odsto njih to čini bar jednom dnevno).
Sledeća društvena mreža koja je prepoznata kao značajna je Jutjub, za koji je 44 odsto građana reklo da ga koristi više puta u toku dana, a 19 odsto da to čini jednom dnevno.
Zamoljeni da izdvoje samo jednu društvenu mrežu koju u najvećoj meri koriste za informisanje o svakodnevnim dešavanjima, građani su u 46 odsto slučajeva izdvojili Fejsbuk.
Za njim sledi Instagram, koji je istaklo 27 odsto građana i Jutjub koji za informisanje o svakodnevnim dešavanjima koristi 14 odsto ispitanika.
Viber je definitivno društvena mreža koju građani najčešće koriste u svrhe komunikacije.
Više od dve trećine ispitanika, njih čak 60 odsto svakodnevno koristi ovu aplikaciju (52 odsto to čini redovno i 18 odsto njih koji to čine često).
Influensere prati ukupno 41 odsto ispitanika. Teme koje su izdvojene kao najinteresantnije su zanimljivosti, 18 odsto građana je reklo da ih to najviše zanima kod influensera, dok 10 odsto kaže da je to humor.
Trećina ispitanika je odgovorila da ne postoje određene teme i sadržaji koji su im prioritet pri prvoj poseti Fejsbuku u toku dana, već da listaju sadržaje dok ne naiđu na nešto što im se dopada.
Fejsbuk kao izvor za pronalaženje informativnih sadržaja (kao što su vesti, medijske objave, članci i blogovi) koristi svakodnevno četvrtina ispitanika (zbir odgovora često i redovno).
Treba istaći da je četvrtina građana koji su učestvovali u istraživanju rekla da pri čitanju informativnih sadržaja čita samo naslov ne i celu vest (26 odsto).
Visok procenat građana je istakao da obično pročita samo deo vesti, 35 odsto njih, dok tačno jedna trećina čita celu vest. Da ne čita informativne sadržaje, reklo je šest odsto ispitanika.
Da ne postoji ništa određeno što ih zanima već da listaju po Instagramu dok ne nađu nešto zanimljivo rekla je petina ispitanika.
Ipak, najviše njih, odnosno 24 odsto je reklo da prvo pogleda postove najbliže rodbine i prijatelja, a 16 odsto da je njihov prioritet pri prvoj poseti da pogledaju storije najbliže rodbine i prijatelja.
Građani, uglavnom, uključuju zvuk prilikom gledanja postova i storija na Instagramu. Njih 43 odsto je reklo da to čini redovno ili često.
Instagram se i dalje percipira kao mreža koja se prevashodno koristi za deljenje fotografija. Shodno tome, čak 70 odsto ispitanika je reklo da na Instagramu najčešće prate sadržaje koji uključuju fotografije.
Celo istraživanje možete pogledati OVDE.
Ostavljanje komentara je privremeno obustavljeno iz tehničkih razloga. Hvala na razumevanju.