![](https://www.cenzolovka.rs/wp-content/uploads/2019/07/elijah-o-donnell-t8T_yUgCKSM-unsplash-crop.jpg)
Foto: Elijah O’Donnell, Unsplash
Tvrdnja Srpskog telegrafa da je novinar KRIK-a „spopao nasred ulice i pratio do ulaza u zgradu“ nevenčanu suprugu Predraga Malog, samo je jedan u nizu organizovanih pokušaja diskreditovanja istraživačkih medija u Srbiji.
Glavna tema u porodici Mali u ponedeljak ujutru verovatno je bio tekst KRIK-a kojim se ukazuje na koruptivne veze Predraga Malog, brata ministra finansija Siniše Malog, sa biznismenima Ivanom Bošnjakom i Stojanom Vujkom, vlasnicima kompanije „Milenijum tim“, koja je angažovana na najvažnijim državnim projektima, između ostalog, i na „Beogradu na vodi“. Istog dana, u večernjim časovima, usledio je tabloidni kontranapad, pa tako portal prorežimskog lista Srpski telegraf objavljuje priču pod naslovom „Kako se realizuje plan za slom vlasti i predsednika Srbije: Vučića ruše i preko beba“, koju prenose B92, Kurir, Alo, Pink.
Uz tekst su objavljeni i snimci sigurnosnih kamera koji navodno pokazuju novinara KRIK-a kako prati nevenčanu suprugu Predraga Malog. KRIK je demantovao navode Srpskog telegrafa da je osoba koja je prikazana na snimcima član njihove redakcije, kao i da ju je ovaj medij angažovao. U KRIK-u su naveli da ne znaju ko je prikazana osoba, a da stvar bude gora, ni sam urednik Srpskog telegrafa Milan Lađević ne zna ko je na snimcima.
Majstore, ja ne znam da li je novinar Krika. Nisam ga legitimisao. On se sam predstavljao, ljudima koje je uhodio, da radi za Krik. A ko laže i ko za koga radi videće se vrlo brzo. Ako sam ja pogrešio nije problem da se javno izvinim. A šta ćes ti da radiš ako je ipak vaš? https://t.co/V8CsX6dSm5
— milan ladjevic (@ladjevic) July 23, 2019
Zgražavanju nad navodnim praćenjem i „spopadanjem“ majke sa detetom priključio se veliki broj ličnosti iz vrha vlasti, ali niko od njih nije se ni osvrnuo na tekst KRIK-a u kojem se iznosi materijal koji bi trebalo da bude predmet istražnih organa. Malo je čudno i to što zbog navodnog uhođenja majke i bebe javnost nije blagovremeno alarmirana, već tek nakon objavljenog istraživanja KRIK-a.
Unapred pripremljen scenario i „prevremeni krizni PR“
Dragana Pećo, novinarka KRIK-a koja je radila na priči kojom se dokazuje da je firma „Milenijum tim“ ustupila automobil i stan bratu Siniše Malog, kaže da je ne iznenađuje ovakva reakcija na njihovo istraživanje, te da se spinovanje događalo i ranije. Međutim, ono što joj ovog puta privlači pažnju, u odnosu na pređašnje slučajeve, jeste utisak da je reakcija bila unapred pripremljena kako bi se diskreditovao njihov posao.
„Kada vidite tekst kako je opremljen snimcima, deluje kao da je to unapred pripremljeno. Mi smo stupili u kontakt s kompanijom ‘Milenijum tim’ i tražili da nam odgovore pre objavljivanja priče; znali su da će ona izaći u ponedeljak, tako da je moguće da se to unapred pripremilo. Ali sada se nastavlja sa ovom kampanjom i ovaj spin mi deluje kao pokušaj skretanja pažnje sa otkrića o koruptivnim vezama, što i jeste njihov cilj“, poručuje Dragana Pećo za Cenzolovku.
Spinovi se dešavaju uglavnom tako što svi ti političari, kada mi objavimo tekst, nikada ne odgovore nama, nego koriste nacionalne medije, RTS ili Pink, velike štampane medije, kojima oni pričaju svoju stranu priče, ali ti mediji nijednog momenta ne prenesu šta smo mi zapravo otkrili (Anđela Milivojević, CINS)
Na pitanje kako joj deluje brza reakcija političara iz vlasti, Dragana Pećo poručuje da to izgleda kao da su po naredbi komentarisali, a ne bi je čudilo ni da to nisu njihove reči, nego da su dobili unapred napisane komentare, koje su samo aminovali.
Ona ukazuje i na to da je njihov rad bio diskreditovan i neposredno pred objavljivanje značajnih istraživačkih priča. „Dešavalo se“, kaže Dragana Pećo za Cenzolovku, „da Informer objavljuje kako KRIK napada porodicu Aleksandra Vučića u momentima dok istražujemo njegovu imovinu.“
„Ta nervoza krene već kada im je jasno šta ćemo da objavimo, i onda reaguju“, dodaje ona.
Sa sličnim primerima „prevremenog kriznog PR-a“ upoznati su i u Centru za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS). Novinarka CINS-a Anđela Milivojević navodi za Cenzolovku da su se sa takvim slučajem susreli prilikom objavljivanja priče o propaloj višemilionskoj investiciji sina funkcionera SNS-a Milovana Drecuna. Dan pre nego što će priča biti objavljena, na Pinku se pojavio sam Drecun i rekao da će se oglasiti „prilepci NUNS-a“, a potom je govorio o tome kako se udara na porodicu.
„Sve ono što je on govorio bilo je stavljeno u kontekst priče o stranim službama. On je govorio kako neke strane službe opstruiraju odbranu Kosova itd. Neko ko bi slušao njega i sutradan video naše istraživanje, možda bi imao u glavi Drecunove reči, pa bi pomislio da su to strane službe koje žele nekom da podmetnu“, smatra Anđela Milivojević.
Strategija targetiranja
Ona ukazuje na dve tendencije – ignorisanje i spinovanje. Kaže da je političko i institucionalno ignorisanje važnih istraživačkih priča mnogo češća reakcija. Onda kada ne mogu da ignorišu, tada se okreću izvrtanju same priče, slanju pogrešnih informacija i diskreditovanju istraživanja.
„Zanimljivo je da se ti spinovi dešavaju uglavnom tako što svi ti političari, kada mi objavimo tekst, nikada ne odgovore nama, nego koriste nacionalne medije, RTS ili Pink, velike štampane medije, kojima oni pričaju svoju stranu priče, ali ti mediji nijednog momenta ne prenesu šta smo mi zapravo otkrili. To je meni ključna stvar kod spina, jer uvek postoji samo njihova strana priče, kako oni vide to istraživanje, kako oni pokušavaju da diskredituju naše istraživanje i kako oni govore da mi nismo u pravu. To nam se milion puta dogodilo“, ističe Anđela Milivojević za Cenzolovku.
Nisu samo političari ti koji žele da spinuju, ponekad to čine i institucije. To se dogodilo kada je CINS objavio priču o tome kako je Savet REM-a ignorisao nalaze svojih službi da određene televizije ne poštuju zakon. Tada je REM objavio dokument kojim bi trebalo da se opovrgne istraživanje CINS-a, iako Anđela Milivojević navodi da je time to regulatorno telo samo zamajavalo javnost, jer je tema novinara bila mnogo šira. U nedostatku dokaza, možete jednostavno biti optuženi da ste ukrali nešto, što se dogodilo novinarima CINS-a.
Nisu drugari iz @KRIKrs sedeli ispred kuće u kojoj živi mali zato što su hteli nego zato što on neče da se javi i da razgovara kao čovek
A tabloidi uvek mogu da nazovu novinare i da ih pitaju šta im je volja
Niko ne beži
Niko se ne skriva
To je ogromna razlika— SLUGA NARODA HQIJ (@SlobaGeorgiev) July 23, 2019
Zbog spinovanja i provlačenja kroz tabloide, tabak je presavio urednik BIRN-a Slobodan Georgiev, pa je tužio urednika Informera Dragana J. Vučićevića. Višegodišnje blaćenje po naslovnim strana sa kojim se suočava Georgiev dovelo je do toga da kada na Guglu ukucate njegovo ime, jedna od prvih predloženih reči bude „izdajnik“. On je na naslovnoj strani Informera osvanuo 15. januara 2015. pod optužbom da je želeo da otme 23,2 miliona evra, uz navode da je BIRN napao vladu. Tabloidni udar na Georgieva usledio je samo nedelju dana po objavljivanju priče „Ispumpavanje kopa i budžeta“, koja je izazvala burne reakcije.
„Bilo je milion stvari u poslednjih šest–sedam godina. Nema ovde ničeg novog, ovo je njihova strategija – targetiranje. Onda ljudi kažu kako oni (istraživački novinari) nisu to za šta se predstavljaju, već ih neko šalje da nam rade o glavi. To je najopasnije, jer to uspeva, i to ponavljaju u svim medijima“, poručuje Georgiev za Cenzolovku.
Tri godine posle objavljivanja ovih laži, Draganu J. Vučićeviću naloženo je da Georgievu plati 100.000 dinara.
Mediji se bave istraživačkim novinarstvom
Tabloidi se bave medijskim sačekušama
Predsedniče
To je velika razlika— SLUGA NARODA HQIJ (@SlobaGeorgiev) July 23, 2019
Dragana Pećo podseća da su priče o napadima na porodicu bile aktuelne i kada je KRIK objavio fotografije Andreja Vučića, brata predsednika republike, sa osuđenim biznismenom s Kosova Zvonkom Veselinovićem.
„Umesto da se objasni u kakvom su odnosu sa tim ljudima, umesto da se daju odgovori na pitanja, uvek se to izokrene i krene se sa pričom kako napadamo članove njihovih porodica. Ne pristaju na intervjue i onda, kada objavimo priču ili pokušamo na konferencijama nešto da ih pitamo, počnu da nas napadaju“, zaključuje Dragana Pećo.
Izreka kaže da laž obiđe pola sveta pre nego što istina obuje svoje čizme. Upravo zbog spinova koji su se javili po objavljivanju istraživanja, Dragana Pećo zaključuje da će KRIK uvek priču vraćati na ono što je proizvelo reakcije, a što se izbegava – koruptivne veze osoba bliskih političarima u vrhu vlasti. Detaljnije informacije o spinovima i napadima na KRIK posle objavljivanja priča možete da pogledate u njihovoj bazi.
Ostavljanje komentara je privremeno obustavljeno iz tehničkih razloga. Hvala na razumevanju.